Neprimjerena 'Ruža' i bespravna gradnja
Neprimjereni radovi skinut će Mostar s liste UNESCO-a?!
![Neprimjereni radovi skinut će Mostar s liste UNESCO-a?!](https://storage.bljesak.info/image/219448/240x165/Okrugli-stol-svjetska-bastina.jpg)
![Neprimjereni radovi skinut će Mostar s liste UNESCO-a?!](https://storage.bljesak.info/image/219449/240x165/Okrugli-stol-svjetska-bastina2.jpg)
![Neprimjereni radovi skinut će Mostar s liste UNESCO-a?!](https://storage.bljesak.info/image/219450/240x165/Okrugli-stol-svjetska-bastina3.jpg)
![Neprimjereni radovi skinut će Mostar s liste UNESCO-a?!](https://storage.bljesak.info/image/219451/240x165/Okrugli-stol-svjetska-bastina4.jpg)
Tekst članka se nastavlja ispod banera
Nacionalni komitet ICOMOS u BiH, u suradnji s Društvom povjesničara umjetnosti Hercegovine organizirao je u petak u Mostaru okrugli stol na temu "Kako se odnosimo prema svjetskoj baštini?"
Kao primjere neprimjerenog odnosa zaštite kulturnog povijesnog nasljeđa, predsjednica Nacionalnog komiteta ICOMOS-a u BiH (Međunarodni Komitet za spomenike i kulturna mjesta) Vjekoslava Sanković Simčić istaknula je Stari most, Hotel Ružu te obalu južno od Staroga mosta.
Po njezinim riječima, najveći problem u gradu na Neretvi je Hotel "Ruža" gdje se radovi, kako kaže, i u ovom trenutku izvode neprimjereno.
Pročitajte još
Obala južno od Straga mosta je devastirana s neprimjerenim kaskadama i terasama, a sve je više bespravnih intervencija pa stambena arhitektura poprima forme koje nisu izvorne, objasnila je predsjednica Nacionalnog komiteta ICOMUS-a u BiH.
Na upit prijeti li opasnost da se Mostar skine s UNESCO-ove liste, Sanković Simčić kaže kako će ona o tome poslati izvješće ICOMUS-u, a na njima je da odluče.
Predsjednica Društva povjesničara umjetnosti Hercegovine ( DPUmH-a) i povjesničarka umjetnosti Tatjana Mićević-Đurić istaknula je kako se nemar prema dobrima koji su upisani na UNESCO-ovu listu Svjetske baštine događa ne samo u Hercegovini i Mostaru, nego i čitavoj regiji.
Po njezinom mišljenju, lokalna uprava bi trebala imati plan upravljanja dobrom koje je upisano na UNESCO-ovu listu u budućnosti, u smislu kako ga čuvati i zaštiti kako od propadanja izazvanog prirodnim ili ljudskim faktorom, do moderniziranja prostora radi zadovoljavanja eventualnih novih potreba.
Predsjednica Društva je ukazala i na nedostatak suradnje i angažiranja po pitanju očuvanja svjetske baštine kako lokalne uprave, gospodarskih društava, tako i korisnika, stanovnika, odnosno baštinika tih dobara kod kojih se mora razvijati svijest o važnosti toga što imaju i da žele to sačuvati.
Podsjetila je na kraju kako je upis dobra na Svjetsku listu baštine zapravo prestiž.